Ez a weboldal sütiket használ
A jobb szolgáltatás nyújtásának érdekében sütiket használunk. Az oldal jobb felhasználása érdekében kérjük, fogadja el a sütiket. További információ itt: Adatvédelmi tájékoztató
2019-12-30 15:20:23
Gondok vannak az olvasással, s ezt mindenki jól tudja, hiszen mindenki valamilyen módon kapcsolatban van az iskolával, akár mint szülő, akár mint diák, akár mint tanár. Mindannyian olvassuk magunkat és a világot avégett, hogy megragadhassuk, mik vagyunk és hol vagyunk. Azért olvasunk, hogy megértsünk valamit, vagy hogy elinduljunk a megértés útján. Ezeket alátámasztja a NOP World Culture Score kutatás, amelyben az egész bolygó olvasási szokásait vizsgálták.
Fotó: Simon Róbert (archív)
Ma már szinte nem telik el úgy egy nap, hogy ne használnánk az internetet. Szinte naponta mindenki böngészi a hírek között a nagyvilágban történt eseményeket, vagy csak egyszerűen kíváncsiak vagyunk, hogy a barátaink aznap mit ebédeltek. Ma már a hétköznapi embert semmi sem gátolja az információkeresésben, ami pozitív dolog. Ennek egyik hátránya, hogy nagyon megváltoztatta az olvasási szokásainkat. Ezt alátámasztja Anca Velicu, a Román Akadémia Szociológiai Intézetének kutatója és a DigiLiv-REI platform alapító tagja is, aki eredményeit az EU Kids Online oldalon tette közzé. A képernyőről való olvasás során nehezebb a dolgokat memorizálni, nincs mivel társítsuk az olvasottakat, nincs kézzelfogható tapasztalatunk: lapozás, tapintás stb. Azáltal, hogy rengeteg olyan eszköz áll rendelkezésünkre, melyek a netezésre alkalmasak, a megszerezhető információk halmaza is kibővült. Ha valami eszünkbe jut, pár perc alatt megtalálhatjuk rá a választ.
A felnőttek körében terjedt el az az elképzelés, hogy az internet korába beleszülető fiatalok nem olvasnak könyvet, csak a gépet ütik egész nap. Ez viszont egyáltalán nem igaz. A szülők azért hiszik, hogy a gyerekük utál olvasni, mert a diákok elidegenedtek az irodalomtól mint tantárgytól. Ők szórakozást és kikapcsolódást várnak a könyvektől, viszont pont az ellenkezőjét kapják meg azoktól, amiket a tanórákon a kezükbe adnak. A kötelező olvasmányok ezért szó szerint elrettentik a diákokat az olvasástól, mondjuk, ezt meg is tudjuk érteni. Az információ a fontos, nem az élmény.
Az internet megjelenésével változtak a fiatalok olvasási szokásai, de velük együtt a felnőttekéi is. Ezt alátámasztja Nicholas Carr Hogyan változtatja meg agyunkat az internet? című könyve. Manapság már nem az élmény a legfontosabb szempont olvasáskor, hanem az információszerzés. Ma már az interneten gyorsan átfutjuk a szövegeket, a kiemelt dolgokat el is olvassuk, aztán megyünk tovább a következő oldalra. Manapság viszont a szövegek szerepét átvették a képek és a videók.
Gondoljunk csak bele. A Facebookon is csak a képeket és a videókat lájkoljuk, a hosszabb állapotfrissítéseket „nekem erre nincs időm” kifogással átugorjuk. Pedig időnk lenne, csak az ilyenek nem érdekelnek minket. Ennek ellenére nem mondhatjuk, hogy az olvasás mint tevékenység teljesen eltűnt volna az életünkből. Ma már lehetőség van a könyvek letöltésére, ami megkönnyíti az olvasást, mert nem kell mindenért elmenni a könyvtárba, vagy pedig lehet, hogy a könyvtárban sem található meg, vagy éppen ki van véve az adott könyv, amit keresünk, akkor csak egyszerűen megkeressük az interneten, letöltjük vagy kinyomtatjuk, és máris olvashatunk.
Összefoglalásként elmondhatom, hogy a mai fiatalok igenis szeretnek olvasni, és olvasnak, de leginkább az internetes tartalmak között, és egyre kevésbé papíron.
Váradi Kinga