Ez a weboldal sütiket használ
A jobb szolgáltatás nyújtásának érdekében sütiket használunk. Az oldal jobb felhasználása érdekében kérjük, fogadja el a sütiket. További információ itt: Adatvédelmi tájékoztató
2020-02-19 16:30:19
Jedd községben a Humántőke operatív program keretében harmadik éve nagyszabású projekt zajlik, a cél a kirekesztettség és a szegénység felszámolása. A 19 millió lej értékű uniós projekt jelenlegi stádiumáról és kivitelezéséről Ciprian Sabău projektmenedzsert kérdeztük.
Fotó: Nagy Tibor (archív)
– A projekt nagyon komplex, több összetevőből áll, mindenik összetevő a községben élő családok életszínvonalának javítását hivatott szolgálni. A projekt első komponense a községben élő peremre szorult családoknak nyújtott szociális szolgáltatásra és nevelésre vonatkozik. Összesen 600 család, pontosabban háztartás vesz részt a projektben. Ennek a résznek a kivitelezésével nagyon jól állunk. A családok, a gyermekek részt vettek a projektbe foglalt, nevelő jellegű, többnyire a Benedek Elek Általános Iskolában zajló tevékenységekben, amelyek főként a gyakorlati készségek kialakítását szolgálják. Tanterven kívüli foglalkozások, tehát nem matematikát, nem irodalmat, nem románt tanultak a gyermekek, hanem kirándultak, üzemeket, gyárakat látogattak, hogy ezzel szélesebb ismereteket szerezzenek az általuk használt javak vagy élelmiszerek előállításáról és a munkafolyamatról. Többek között pékséget látogattak meg, hogy fogalmuk legyen, hogyan készül a mindennapi kenyér. A szülők, a felnőttek problémáira a Rhema Alapítvány nyújtott segítséget a projektben. Egyeseknek nem volt születési bizonyítványuk, illetve személyazonossági iratuk, ezek beszerzését vállalta fel az alapítvány. Összesen 85 ilyen esetben – gyerekeknek és felnőtteknek – kellett közbenjárni. A Rhema nagyon sok programot, tájékoztató jellegű találkozót bonyolított le. Többek között találkozót szerveztek az alkoholfogyasztás veszélyeinek ismertetésére, a nőknek háztartási tudnivalókról tartottak bemutatót, a háztartásban felmerülő gyakorlati kérdések megoldását ismertették. Elmondhatom, hogy ezeken a foglalkozásokon és képzéseken a résztvevők nem annyira belső indíttatásból vettek részt, hanem inkább azért voltak jelen, mert pénzbeli támogatás is járt nekik. Ez volt az egyetlen motiváció. A gyerekeknek évi 1800 lejes támogatás jár. Ez a projekt 3 évére 5400 lejt jelent. Ezt a pénzt még nem kapták kézhez, csak a projekt végén kapják meg, hiszen nekünk igazolni kell, hogy megfelelő részvétel volt a tevékenységeken, ellenkező esetben nem folyósítható az összeg. A támogatás késése miatt volt is egy kis zendülés a faluban, de a helyzet megoldódott. Eredetileg úgy volt, hogy minden évben megkapják a támogatást, azonban az elszámolások nagyon nehezen történnek. A Humántőke operatív programban (POCU) nagyon sok a bürokrácia, nagyon nehézkes az elszámolási procedúra.
– A projektnek egyik fontos komponense a helyi vállalkozások létrehozása. Hogyan sikerült a projekt eme fejezete, lévén hogy nagyszámú vállalkozás bejegyzéséről van szó?
– A projekt vállalkozásfejlesztési részét is sikeresnek mondhatjuk. Az elnyerhető támogatások vonzóvá tették a vállalkozásokat. A résztvevőknek elsősorban képzéseken kellett részt venniük, amelynek első fejezete a polgári nevelésre fókuszált, ezen 300 személy vett részt. Ezt követően százan jártak a vállalkozásfejlesztési képzésre, ahol megtanulhatták, hogyan kell létrehozni és menedzselni egy vállalkozást. Miután ezt a képzést befejezték, verseny következett, ahol a jelentkezőknek be kellett mutatniuk egy üzleti tervet. Negyven személyt nyilvánítottak nyertesnek, akik 25.000 euróban részesültek vállalkozás beindítására. Azt az üzleti tervet kellett életbe ültetniük, amellyel a versenyre jelentkeztek. A negyven vállalkozóból 39 maradt, mert egy személy adóügyi nyilvántartásban volt, ezért nem vehetett részt a projektben. Megalakult a 39 cég, amelyeknek egy vagy két alkalmazottja van, ezek működnek. A vállalkozók felhasználták már a támogatásokat, megvásárolták a szükséges eszközöket. A cégek – pontosabban korlátolt felelősségű társaságok – különböző területeken működnek, a legtöbb építkezőcég, de van kozmetika, manikűr-pedikűr, fotó-videó szolgáltatás, asztalos-, szabóműhely, autószerviz és autómosó, mind szolgáltatást nyújtó vállalkozás. A cégeket a projekt időtartama alatt egy éven át, majd a projekt lejárta után további hat hónapon át monitorizálnunk kell. Mi arra buzdítjuk a vállalkozókat, hogy tartsák meg a cégeket, dolgozzanak továbbra is, hiszen az ő érdekük, mellesleg a felszereléseiken három évig nem adhatnak túl. Mi úgy érezzük, hogy a támogatásokkal nagyon sok olyan embernek segítettünk, akik kivitelezni akarták elképzeléseiket, meg akarták valósítani vagy hivatalossá szerették volna tenni a meglévő vállalkozásaikat. Őszintén, a projekt ezen részétől tartottam a legjobban, de végül sikeresen megvalósult.
Bányai István polgármester és Ciprian Sabău projektmenedzser átadják
a 25 ezer eurós támogatást a vállalkozóknak
– A projekt egyik fejezete a képzésekre vonatkozik. Hány személyt sikerült bevonni ebbe a tevékenységbe?
– A projekt keretében 360 személy képzésére vállalkoztunk, akik a célközösségből, azaz a 600 családból származnak. Eddig 200 személyt sikerült bevonnunk és szakképesítenünk. A résztvevők 85 százalékát ebben az esetben is a támogatások mozgósították. Ez azt jelenti, hogy egyórai részvételre 5 lejes támogatásban részesültek. A „tanulóknak” ugyanakkor élelmet is biztosítottunk. Nagyon nehéz megértetni az emberekkel, hogy ha érdekeltek egy programban, akkor azt kitartóan véghez kell vinni. Egy szakképesítési folyamat átlagban 300 óra, ami hónapokig is elhúzódhat. Eddig ácsokat, térkövezőt, kereskedelmi munkást, tájrendezőt, szociális munkást, manikűröst-pedikűröst, textilipari munkást képeztünk. Valamennyi olyan foglalkozás, amely legalább egy minimális iskolázottságot igényel, ami legalább elemi vagy általános iskolai végzettséget jelent. Sajnos a faluban az iskolázottság elég alacsony színvonalú, ami már önmagában is kirekesztetté teszi az illető személyeket. A faluban kivételt képez ez alól a Benţa-negyed, ahol sokan felsőfokú végzettségűek. Visszatérve a szakképzésre, a legtöbben a kereskedelmi szakképesítést választották, mert erre elég nagy a kereslet, s még nagyobb lesz, ha nemsokára megnyílik a most épülő bevásárlóközpont. A közeljövőben további 160 személyt kell szakképzésben részesítenünk.
– Aki Jedden járt, láthatta, hogy a falu egyik részén milyen állapotok vannak. A projekt egy része a lakhatási körülmények javítására fordítható. Mivel ez 15 százalékra korlátozott, gondjaink adódtak. Ötven lakást lehetett volna korszerűsíteni vagy bővíteni, de egy házra csak 10 ezer lejt költhettünk volna, ami nagyon kevés. Egy bizottság Bányai István polgármesterrel felmérte, melyek azok a házak, amelyek a leginkább rászorulnak a javításra. Arra a következtetésre jutottak, hogy bármilyen módosítást végeznek a házakon, nem lesz elegendő, mert gyenge vályogházak, és nincs mit tákolni rajtuk. Ezért azt a megoldást találtuk, hogy átcsoportosítjuk a forrásokat, és 18 ezer lejre növeltük az egy házra költhető összeget, s így lakókonténereket helyezhetünk el, amelyek gyermekszobaként használhatók. Ugyanis ezeknek a családoknak legalább három gyermekük van. A gyermekszobák elektromos fűtéssel vannak ellátva, a vízhálózathoz lesznek csatlakoztatva, hiszen mosdóval is rendelkeznek. Ezekből 50 darabot szeretnénk elhelyezni – tájékoztatott Ciprian Sabău, a projekt menedzsere.
A projekt a vége felé közeledik, augusztusban kellene zárulnia, ha objektív okok miatt nem függesztik fel és hosszabbítják meg az előírások engedménye szerinti három hónappal.