Ez a weboldal sütiket használ
A jobb szolgáltatás nyújtásának érdekében sütiket használunk. Az oldal jobb felhasználása érdekében kérjük, fogadja el a sütiket. További információ itt: Adatvédelmi tájékoztató
2020-05-17 14:53:21
Az Európai Parlament jóváhagyta a Bizottság és a legtöbb uniós intézmény éves zárszámadását, de összeférhetetlenség esetén határozottabb fellépést vár.
Az EP május 14-én, csütörtökön 499 szavazattal, 136 ellenszavazat és 56 tartózkodás mellett jóváhagyta a Bizottság 2018-as elszámolását (amely az uniós költségek 94 százalékát fedi le).
A képviselők a határozatot indokló, 514 szavazattal, 95 ellenszavazat és 84 tartózkodás mellett elfogadott állásfoglalásban határozottabb védelmet kérnek az uniós források kárára elkövetett csalások, a korrupció, az összeférhetetlenség, a szándékos visszaélések, a szervezett bűnözés ellen, és az uniós pénzek méltányosabb elosztását várják.
A Parlament a legtöbb uniós szerv zárszámadását jóváhagyta: összesen 52 mentesítési határozatot és azokat indokló 52 állásfoglalást fogadott el.
A jelentéstevő Monika Hohleimer (EPP, Németország): „A Parlament ma az uniós támogatások elosztásában nagyobb méltányosságot és átláthatóságot, a jogállamiság megerősítését és a kistermelők védelmét kérte a nagyarányú földfelvásárlással, a nemzeti hatóságok kötelességszegésével vagy bűnszervezetek nyomásgyakorlásával szemben. Olyan új szabályokra van szükség, amelyek megakadályozzák, hogy oligarchikus struktúrák uniós forrásokat szerezzenek meg, és abból páran nagyon meggazdagodjanak. Az uniós források adófizetői pénzek, amelyeket az európaiak többségének érdekében kellene felhasználni. Ezért felső határ megállapítását kérjük az egy ember által kedvezményezettként kapható uniós támogatás összegére”.
A Bizottságnak a csalások és az uniós pénzek egyenlőtlen elosztásának megakadályozása céljából felső határt kellene szabnia az egy természetes személy által megszerezhető maximális közvetlen kifizetésre. Így egy költségvetési időszakon belül többé nem juthatnának több száz millió euróhoz egyesek.
A képviselők az uniós mezőgazdasági és kohéziós kifizetésekre vonatkozó adatokat valós időben feltüntető informatikai rendszer létrehozását kérik, amelyben többek között a végső kezdveményezettek is szerepelnének. A Parlament emellett várja a Bizottság tájékoztatását arról, ki az ötven legnagyobb uniós támogatást megszerző egyéni kedvezményezett az unióban.
A Parlament olasz és szlovák esetekre utalva panasztételi eljárás kidolgozását kéri a Bizottságtól, amelynek segítségével a gazdálkodók értesíteni tudnák a Bizottságot a nagyarányú földfelvásárlásokról, a nemzeti hatóságok kötelességszegéséről, a szervezett bűnözési csoportok nyomásgyakorlásáról vagy kényszermunka alkalmazásáról.
A képviselők azt is kérik a Bizottságtól, hogy adjon iránymutatást a politikai felső vezetés egyes tagjainak összeférhetetlenségével kapcsolatban. A Tanácstól az összeférhetetlenségre vonatkozó közös etikai normák elfogadását várja a Parlament. A képviselőket különösen aggasztja a cseh helyzet, és a cseh miniszterelnök közvetlen vagy közvetett tulajdonában lévő cégeknek adott kifizetések nyomon követését kérik a Bizottságtól.
futó vidékfejlesztési program közbeszerzési eljárásaiban az összeférhetetlenség ellenőrzésének rendszerszintű hiánya volt tapasztalható. A Parlament emellett aggodalommal állapítja meg, hogy a magyarországi operatív programokban 2007-ig visszamenően a szabálytalanságok szintje rendszerszintű probléma jelenlétére utal.
Az állásfoglalás kiemeli, hogy az újonnan létrehozott Európai Ügyészségnek legalább 76 új posztra és nyolcmillió euróra van szüksége ahhoz, hogy az elé kerülő évente mintegy háromezer üggyel megbirkózzon.
A képviselők hangsúlyozzák: mihamarabb el kell fogadni azt a jogszabálytervezetet, amely korlátozná az uniós források elérhetőségét azokban az uniós tagállamokban, ahol megsértik a jogállamiságot. A rendelettervezet elfogadása a tagállamokat tömörítő Tanácsban akad el.
A képviselők 669 szavazattal, tíz ellenszavazat és 11 tartózkodás mellett az Európai Gazdasági és Szociális Tanács mentesítésének elhalasztásáról döntöttek. Az intézménynek 2020 szeptemberéig kell végrehajtania az OLAF munkahelyi zaklatás kiküszöbölésére irányuló javaslatait.
A képviselők már tizedik éve halasztják el őszre a Tanács mentesítési döntését, mert a Tanács nem bocsátja az értékeléshez szükséges dokumentumokat a Parlament rendelkezésére.
A képviselők javasolják, hogy a Tanáccsal közösen oldják meg a szerződésekben előírt éves mentesítés kapcsán felmerült problémákat. A parlamenti tárgyalódelegáció a Tanáccsal folytatandó eredményes megbeszélések reményében 643 szavazattal, 37 ellenszavazat és 11 tartózkodás mellett halasztotta el a 2018-as mentesítést.
(Forrás: az Európai Parlament Magyarországi Kapcsolattartó Irodája)